![Horvátország kész a schengeni csatlakozásra](https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2022/11/magyar-horvat-hatar-letenye-hataratkelo.jpg)
Horvátország kész a schengeni csatlakozásra
Döntött Brüsszel, jövőre Horvátország is csatlakozhat a schengeni övezethez. A határellenőrzés eltörlésétől a horvátok gazdasági fellendülést és még több turistát várnak, de az új szabályozás rövid távon problémákat is okoz.
Az újév első napja, 2023. január elseje emlékezetes nap lesz Horvátország számára. Ezen a napon vezeti be az eurót és minden jel arra utal, hogy az eurózónával együtt a schengeni övezetbe is felvételt nyer. A horvátok schengeni csatlakozásáról az Európai Parlament november elején tárgyalt, az erről szóló vita pedig a vártnál rövidebb volt, mindössze 20 percig tartott, a képviselők ugyanis óriási többséggel álltak ki az adriai ország mellett.
![](https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2022/11/horvatorszag-tengerpart-turizmus-1024x683.jpg)
Megállapították, hogy a horvátok megfelelnek minden követelménynek és javasolták az Európai Tanácsnak, hogy a következő ülésén vegye napirendre és tegye lehetővé Horvátország csatlakozását a határok nélküli Európához. Ez azt jelenti, hogy már a december elején esedékes EU-csúcson zöld utat kaphatnak a horvátok törekvései, de hasonló döntés született Bulgária és Románia esetében is. Ha ez megtörténik, akkor januártól végérvényesen búcsút mondhatunk a hosszú, nem ritkán több órás sorban állasoknak, hiszen attól kezdve sem a horvát–magyar sem pedig a román–magyar határon nem kell majd megállni.
Azoknak viszont, akik az unióból repülővel érkeznek ezekbe az országokba, még egészen március 27-ig szükségük lesz úti okmányokra, a légiforgalomban ugyanis több ideig tart az adminisztratív akadályok leküzdése.
Hosszú út vezetett idáig
Az első horvát kormány az ország 1991-es függetlenné válásakor kijelölte Horvátország stratégiai céljait. Ezek közül a két legfontosabb a NATO-hoz és az Európai Unióhoz való csatlakozás volt. Dél-nyugati szomszédainkat elsőként, még 2009-ben a katonai szövetségbe vették fel, majd tíz évvel ezelőtt, 2013 júliusában az Európai Unióba is sikerült belépniük. Zágráb akkor abban reménykedett, hogy legkésőbb 2016-ra teljesíti a szükséges követelményeket és csatlakozhat a schengeni térség országaihoz. A számításait viszont keresztülhúzta az ez idő tájt kibontakozó migrációs válság, ezért a társulás lekerült a napirendről.
Ennek a legfőbb oka, hogy az adriai ország méreteihez képest aránytalanul hosszú határszakaszokkal rendelkezik, ráadásul többnyire nem uniós országokkal, ezeket a határokat pedig meg kellett erősíteni.
A legnehezebb feladatot az 1011 kilométer hosszú bosnyák határszakasz védelmének kiépítése jelentette, a két ország között ugyanis kevés a természetes akadály. Némiképp jobb a helyzet a Szerbiával közös 317 kilométeres mezsgyén, az országokat ugyanis nagyrészt a Duna választja el egymástól. A határvadászoknak a legkisebb fejtörést Montenegró okozta, az apró országgal ugyanis mindössze 22 kilométernyi szárazföldi határ köti össze a horvátokat.
Mi lesz a rendőrökkel?
Az országhatárok megnyitásával az utolsó akadály is elhárul a szabad személy és árú áramlás elől az unió és Horvátország között. Éppen ezért Zágráb gazdasági fellendülést vár a határmenti térségekben. A horvát kormány mindemellett arról is meg van győződve, hogy a szabadon átjárható határároknak köszönhetően az eddiginél is több turista látogat majd nyaranta az Adriára. De a határellenőrzés eltörlése rövid távon nem csak fejlődést hoz.
A Jutarnji list horvát lap szerint a határok megszűnésével egy időben mintegy 3 ezer határőr munkája válhat feleslegessé.
![](https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2022/11/magyar-horvat-hatar-letenye-hataratkelo-1024x683.jpg)
A lap úgy tudja, hogy bár az eddig a szlovén, illetve a magyar határon szolgálatot teljesítő rendőröknek lehetőségük lesz folytatni a munkát a bosnyák és a szerb határ mentén, a határrendészek többsége ezt a távolság miatt nem vállalja. Nekik a Belügyminisztérium lehetővé teszi az állományon belüli átjárást, de ennek ellenére is előreláthatólag legalább 800 határőr fog hivatást váltani. Hasonló problémákkal néz szembe a Horvát Partiőrség is. Eddig az ő feladatuk volt a tenger felől érkező külföldi hajók ellenőrzése, mostantól viszont csak az ország déli részén, a Montenegrói partszakaszon és a nyílt tenger közelében lesz rájuk szükség. A feleslegessé vált alkalmazottak természetesen itt sem kerülnek az utcára, arról viszont dönteniük kell, hogy ezentúl a szárazföldi rendőrség vagy a haditengerész állományában szeretnének-e szolgálni.
Nagyobb szigor a külső határokon
A belső határok eltörlésének egyik feltétele az Európai Unió külső határainak fokozottabb védelme. Ez azt jelenti, hogy a jövőben az unió irányába a horvát–bosnyák és a horvát–szerb határon is komolyabb ellenőrzések várhatók.
Ez hatványozottan igaz a nem uniós országok állampolgáraira. Kivételt képeznek viszont ez alól Bosznia-Hercegovina lakosai. Mivel a két ország határán rengeteg az ingázó, ezért Zágráb és Szarajevó megállapodásának értelmében, a határ 30 kilométeres körzetében élőknek lehetőségük van úgynevezett ingázó útlevelet kérni. Ez megkönnyíti számukra a határ átjárását, viszont csak Horvátország irányába érvényes, tulajdonosaik nem utazhatnak vele tovább a schengeni övezet más országaiba.
![subscribe](/images/train.jpg)
Iratkozz fel speciálisan erre a célra kialakított Telegram-csatornánkra, melyen teljes egészében megosztjuk cikkeinket! A telefonod háttérben futó üzemmódban fogja betölteni az aktuális híreket, így nem fogsz lemaradni a legfontosabb eseményekről!
Feliratkozás