Az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma augusztus 23-án, pénteken új szankciókat jelentett be az orosz gazdaság ágazatai – különösen a hadiipari komplexum és a pénzintézetek – ellen. Több mint hatvan orosz technológiai és védelmi vállalatot, amelyek fontos szerepet játszanak az orosz védelmi ipar támogatásában és fejlesztésében, új amerikai szankciók sújtanak – jegyzi meg az amerikai pénzügyminisztérium.
Büntetőintézkedés alá veszik a fegyverek, az automatizálás és a robotika fejlesztésével és korszerűsítésével, a kettős felhasználású elektronika fejlesztésével és beszerzésével, a digitális megfigyeléssel, a dolgok internetével és a mesterséges intelligenciával foglalkozó szervezeteket − számolt be a Pravda az Egyesült Államok Pénzügyminisztériumának közleményére hivatkozva.
Emellett az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma szankciókat vezetett be az orosz kohászati és bányászati ágazat számos vállalkozására, különösen az acél-, vas- és szénbányászati vállalatokra, valamint az ezeket kiszolgáló vállalatokra.
Továbbá új orosz pénzügyi cégek jelentek meg az amerikai feketelistán, amelyek hozzáférést biztosítanak Moszkvának a nemzetközi pénzügyi rendszerhez.
Ezek az Atol fizetési szolgáltatásokat nyújtó programok orosz fejlesztői és a Center for Financial Technologies cégcsoport, valamint az oroszországi „Diasoft” pénzügyi szektor egyik legnagyobb orosz fejlesztője és az információs technológia szállítója.
Összesen több mint 400 magán- és jogi személy szerepel az Egyesült Államok új szankciós listáján. Ezek közül több mint száz az orosz szankcióelkerülési hálózatokhoz kapcsolódik , amelyek 16 joghatóságban működnek.
I am grateful to the United States for imposing additional strong sanctions against Russia today.
Nearly 400 sanctions targets in a new US package will further weaken Russia's ability to wage an aggressive war against Ukraine.
Pressure on the aggressor must be maintained and…
— Volodymyr Zelenskyy / Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) August 23, 2024
„Hálás vagyok az Egyesült Államoknak, amiért ma további erős szankciókat vezetett be Oroszország ellen” – közölte az X közösségi oldalán Volodimir Zelenszkij ukrán elnök. Mint írta, az új amerikai csomagban szereplő, közel 400 szankciós cél tovább gyengíti Oroszország azon képességét, hogy agresszív háborút folytasson Ukrajna ellen.
Josep Borrell kül- és biztonságpolitikáért felelős uniós főképviselő szankciókat követel két izraeli miniszter ellen, aki a gázai palesztinok kiéheztetését szorgalmazza.
„A szankcióknak az EU napirendjén kell szerepelniük” – írta Borrell az X közösségi oldalon vasárnap este megosztott bejegyzésében. Borrell szerint Izrael nemzetbiztonsági minisztere, Itamár Bengvír háborús bűnök elkövetésére buzdít azzal, hogy a palesztin civileknek szánt üzemanyag- és segélyszállítások leállítására szólított fel.
„Miközben a világ tűzszünetet sürget a Gázai övezetben, Bengvír miniszter a civileknek szánt üzemanyag és segélyek elzárására szólít fel” – olvasható a bejegyzésben. A főképviselő úgy véli, hogy „Becalel Smotrics izraeli pénzügyminiszter baljós kijelentéseihez hasonlóan ez is háborús bűnökre való felbujtás”.
Borrell korábban bírálta Smotrics kijelentését, miszerint „indokolt lenne erkölcsileg” kétmillió gázai lakos halálra éheztetése annak érdekében, hogy elérjék a Hamász által fogva tartott izraeli túszok szabadon bocsátását.
A főképviselő felszólította az izraeli kormányt, hogy egyértelműen határolódjon el „a háborús bűnök elkövetésére irányuló” kijelentésektől, és jóhiszeműen vegyen részt az Egyesült Államok, Katar és Egyiptom által támogatott tárgyalásokon az azonnali tűzszünet érdekében.
A kanadai külügyminisztérium augusztus 9-én, pénteken újabb szankciókat jelentett be a Lukasenka-rezsim ellen a fehéroroszországi meghamisított elnökválasztás negyedik évfordulója kapcsán. A hírt a Jevropejszka pravda közölte.
A kanadai szankciós listán olyan fehérorosz bírák szerepeltek, akik önkényesen elítélték a demokrácia védelmezőit és az egyszerű állampolgárokat a 2020-as tüntetéseken való részvétel miatt, valamint „olyan egyéneket, akik Oroszországgal szorosan együttműködve koordinálják a fehéroroszországi katonai termelést”.
Mikola Lukasenka szerepel a szankciókkal sújtott személyek részletes listáján – pontosítják, hogy „Kolja Lukasenkoként” is ismerték, ahogy a média gyakran a fehérorosz diktátor fiát nevezi.
Ezenkívül Kanada megbüntette azokat a vállalatokat, amelyek a fehérorosz védelmi és hadiipari komplexum részét képezik, és olyan katonai felszerelések gyártásában vagy javításában vesznek részt, amelyek „lehetővé teszik Ukrajna teljes körű orosz invázióját”.
Az Egyesült Államok büntetőintézkedéssel sújtott több tucatnyi fehérorosz vállalkozást és magánszemélyt az Oroszország elleni szankciók megsértéséért – jelentette be az amerikai pénzügyminisztérium.
A közlemény szerint az intézkedést az Egyesült Királyság és Kanada kormányával összhangban hozták. A washingtoni bejelentés alapján szankció hatálya alá került 19 magánszemély, valamint 14 vállalkozás és egy a szankciók kijátszásában részt vevő repülőgép. A büntetőintézkedések indokai közé sorolják az Oroszország ellen az ukrajnai háború miatt kirótt szankciók kijátszása mellett azt is, hogy az érintettek anyagi előnyhöz segítettek Aljakszandr Lukasenka fehérorosz elnök belső köréhez tartozó embereket.
Az Egyesült Államok külügyminisztériuma Kanadával, az Egyesült Királysággal és az Európai Unióval közös közleményben szólította fel a fehérorosz kormányt, hogy engedje el – a közlemény szerint – az országban politikai okokból bebörtönzött 1400 embert. A nyugati hatalmak nyilatkozata kilátásba helyez további büntetőintézkedéseket a demokratikus értékek megsértése miatt, és kifejezi az aláírók szolidaritását a fehérorosz emberek mellett, négy évvel az – a dokumentum megfogalmazása szerint – elcsalt elnökválasztást és az emberi jogok megdöbbentő mértékű megsértését követően.
Újabb szankciókat jelentett be Fehéroroszországgal szemben pénteken a brit kormány a vitatott fehérorosz elnökválasztás negyedik évfordulója alkalmából.
A külügyminisztérium által bejelentett szankciók négy magánszemély és három vállalat ellen irányulnak: négy olyan büntetőtábor parancsnokát érintik, amelyben ellenzékieket tartanak fogva, emellett büntetőintézkedéssel sújtanak két Oroszországba hadiiparban is felhasználható termékeket exportáló szerszámgépgyárat, és egy védelmi szektorban aktív, a kormányhoz közelálló üzleti vállalkozást.
A minisztérium a büntetőintézkedéseket Aljakszandr Lukasenka civil társadalom elleni kemény fellépésével indokolja.
A külügyi tárca azt is közölte, hogy a szankciókat válaszként hozták a fehérorosz vezetés „emberijogsértései és Oroszország illegális ukrajnai inváziójának folyamatos segítése” miatt.
Nagy-Britannia egy 2,5 millió font (több mint 1 milliárd forint) értékű pénzügyi támogatás elkülönítését is bejelentette, amelyet az emberi jogok és a civil társadalom támogatására terveznek felhasználni a fehérorosz politikai nyomással szemben.
David Lammy brit külügyminiszter hangsúlyozta: „Négy évvel azután, hogy szemtanúi voltunk a Fehéroroszországban történt brutális jeleneteknek, semmilyen jel nem mutat arra, hogy Lukasenka részéről enyhülne a civil társadalom könyörtelen elnyomása: több mint 40 ezer állampolgárt vettek őrizetbe koholt politikai vádak alapján, a civil társadalmat és a független médiát lábbal tiporták el, a rezsim pedig nincs tekintettel a demokráciára vagy az emberi jogokra.”
„Kiállunk a fehérorosz nép mellett, a szabadságra és a demokráciára irányuló törekvéseik mellett, továbbá felszólítjuk a fehérorosz rezsimet, hogy azonnal és feltételek nélkül eressze szabadon az összes politikai foglyot” – tette hozzá a brit külügyi tárca vezetője.
Oroszország elleni szankciók bevezetését és zsoldosok szervezett Ukrajnába küldését követelték a georgiai hatóságoktól európai politikusok és a legnagyobb georgiai ellenzéki párt, az Egységes Nemzeti Mozgalom (UNM) képviselői – közölte újságírókkal kedden a georgiai parlament elnöke, Salva Papuasvili.
A Nemzeti Mozgalom és az ellenzék azt mondta nekünk, hogy szankciókat kellett volna bevezetnünk, a Georgiai Álom (a kormánypárt) pedig nemet mondott erre, mert ez egyenlő lett volna a háborúba való bevonódással. A Nemzeti Mozgalommal együtt külföldiek is mondták nekünk, hogy kötelesek vagyunk szankciókat bevezetni, zsoldosokat (Ukrajnába) küldeni, és így tovább. Ezt mondták nekünk az európaiak is – mondta Papuasvili.
2022. február 25-én, Ukrajna orosz megtámadásának másnapján az akkori georgiai kormányfő, Irakli Garibasvili kijelentette, hogy nem tervez szankciókat bevezetni Oroszország ellen, amit a nemzeti érdekekkel indokolt.
A georgiai hatóságok ugyanakkor több ízben leszögezték: nem engedik meg, hogy az ország területét az Oroszország elleni szankciók megkerülésére használják fel. A pénzügyminisztériumban külön munkacsoportot hoztak létre, amelynek feladata a szankciók által sújtott áruk és magánszemélyek megfigyelése.
Az uniós tagállamok kormányait tömörítő Tanács korlátozó intézkedéseket vezetett be 28 fehérorosz személlyel szemben a belső elnyomásban és az emberi jogok megsértésében játszott szerepük miatt – közölte hétfőn az uniós testület.
A hétfőn a szankciós jegyzékbe felvett személyek között van a fehérorosz belügyminisztérium szervezett bűnözés és korrupció elleni főosztályának két helyettes vezetője, őket politikai üldözésért, a kormányellenes aktivisták és a civil társadalom tagjainak önkényes és jogellenes letartóztatásáért és bántalmazásáért tartja felelősnek az EU.
Korlátozó intézkedéseket vetettek ki továbbá a Fehérorosz Távirati Iroda főigazgatójára, Irina Akulovicsra, és Aljakszandr Lukasenka elnök sajtószolgálatának korábbi vezetőjére, Dmitrij Zsukra.
Az EU szerint ők „a rezsimet kiszolgáló propagandisták, akik készségesen hamis információkkal látták el a fehérorosz közvéleményt az állami hatóságok által folytatott elnyomásról, terjesztették a fehérorosz és az orosz hatóságok által koholt dezinformációkat, továbbá gyűlöletet szítottak a demokratikus ellenzékkel és a civil társadalommal szemben”.
A szankciós listára felvett további fehérorosz személyek az igazságszolgáltatás különböző tagjai, ügyészek, valamint számos bíró, aki politikai indíttatású ítéleteket hozott, többek között olyan polgárok ellen, akik tiltakoztak a 2020-as elcsalt elnökválasztás ellen, vagy egyszerűen csak hangot adtak véleményüknek a Lukasenka-rezsimmel szemben.
Ezen túlmenően korlátozó intézkedésekkel sújtják a különböző büntetésvégrehajtási intézetek vezetőit is – olvasható a tanácsi közleményben.
A hétfőn jegyzékbe vettek vagyoni eszközeit befagyasztották, és az uniós polgárok és vállalkozások nem bocsáthatnak rendelkezésükre pénzeszközöket, továbbá uniós beutazási tilalom is vonatkozik rájuk. A Fehéroroszországgal szembeni uniós szankciók összesen immár 261 személyre és 37 szervezetre vonatkoznak.
Ukrajnának nem áll szándékában feloldani az orosz Lukoil cég elleni szankciókat, a bevezetett korlátozások ugyanis nem jelentenek veszélyt Szlovákia és más európai országok energiabiztonságára – közölte szerdán Denisz Smihal miniszterelnök a Telegram-csatornáján, számolt be az rbc.ua hírportál.
A jelentés szerint a kormányfő jelezte, hogy az elmúlt hetekben számos megbeszélést folytatott Szlovákia miniszterelnökével, Robert Ficóval. Mindegyik az országok energiabiztonságáról szólt – tette hozzá. „Ukrajna ragaszkodott és ragaszkodik ahhoz, hogy a lehető legnagyobb mértékben le kell mondani az orosz olajról. Mert Oroszország és az energiabiztonság nem összeegyeztethető dolgok. Ezt minden ország megérti, és a legtöbb így cselekszik. Az Európai Unió megengedte Szlovákiának és számos más országnak, hogy orosz olajat használjanak fel azzal a feltétellel, hogy az országok aktívan fejlesztik az alternatív ellátási csatornákat. A többség fejlődik ebben” – jegyezte meg.
Smihal hozzátette, hogy Ukrajna továbbra is megbízható tranzitország marad minden olyan ország számára, amely értékeli a szabadságot és a jogállamiságot, és vitathatatlanul teljesíti az EU-val kötött társulási megállapodást. „Az ukrán Nemzetbiztonsági és Védelmi Tanács (RNBO) által bevezetett szankciók nem jelentenek veszélyt Szlovákia és általában véve Európa energiabiztonságára, ezért az eltörlésük nem képezi vita tárgyát. Ebben a kérdésben teljes mértékben megértjük Brüsszelt” – hangsúlyozta.
A miniszterelnök azt is megjegyezte, hogy Szlovákia Ukrajna megbízható partnere, „amelytől nem várunk zsarolást vagy fenyegetést”. Hiszen „a magát az agresszortól védő Ukrajnát fenyegetni azért, hogy a terrorállam továbbra is megkeresse a véres bevételét, kétes út” – fogalmazott. „Köszönöm kollégámnak, Fico úrnak a fontos, konstruktív megbeszéléseket. Biztos vagyok benne, hogy találunk kölcsönösen előnyös megoldásokat Ukrajna, Szlovákia, Európa számára” – mutatott rá Denisz Smihal.
Újabb 15 brit és 13 japán állampolgár számára tiltotta meg a beutazást Oroszország – közölte kedden az orosz külügyminisztérium.
A tárca szerint az intézkedés válaszlépésként született. A tiltólistára az ukrán hadsereg kiképzésében részt vevő brit biztonsági magáncégek és a Kijevnek fegyvert szállító vagy egyéb szolgáltatást nyújtó hadiipari cégek képviselői, valamint katonai kérdésekben és az ukrajnai háború ügyében oroszellenes álláspontot képviselő szakértők és publicisták kerültek fel.
„Szeretnénk ismételten hangsúlyozni, hogy a brit ruszofóbok minden olyan kísérlete, amely Oroszország +stratégiai vereségének+ és nemzetközi elszigetelődésének feltételeit kívánja megteremteni, eleve kudarcra van ítélve. Felszólítjuk Londont, hogy józanul értékelje a helyzetet, és haladéktalanul változtasson a kétoldalú kapcsolatok irányvonalán” – mutatott rá a minisztérium.
Japán esetében a beutazási tilalom a nemzetközi együttműködési ügynökség és 12 cég vezetőjére terjedt ki, az Oroszországgal szembeni szankciókkal kapcsolatban.
Az Európai Tanács hat hónappal meghosszabbította hétfőn az Oroszország elleni korlátozó intézkedéseket – jelentette be az európai uniós testület közleményben.
A döntés értelmében az először a Krím félsziget 2014-es annektálása nyomán bevezetett, majd az Ukrajna elleni háború 2022-es kitörése nyomán kiterjesztett büntetőintézkedések 2025. január 31-ig lesznek érvényben.
Oroszország Ukrajna ellen 2022. február 24-én indított háborúja óta az Európai Unió tizennégy szankciós csomagot fogadott el Oroszország ellen.
Az intézkedések számos szektorra, a többi között a kereskedelemre, pénzügyre, technológiára és luxustermékekre is kiterjednek, valamint tilalmat szabnak ki az orosz cseppfolyósított földgáz (LNG) átrakodásával és szállításával kapcsolatban, és blokkolnak több orosz tömegtájékoztatási eszközt is.
A közleményben a testület leszögezte: az intézkedések mindaddig érvényben maradnak, ameddig Oroszország a tevékenységével megsérti a nemzetközi jogot, illetve további, kiegészítő intézkedéseket is kilátásba helyeztek.