Az amerikai elnök nemzetbiztonsági tanácsadója, Jake Sullivan kijelentette, hogy az Egyesült Államok és Kína nem tudott megállapodni az ukrajnai háború lezárását célzó tárgyalások konkrét tervében.
Ezt Jake Sullivan, az Egyesült Államok elnökének nemzetbiztonsági tanácsadója jelentette be egy sajtótájékoztatón.
Hangsúlyozta, hogy az USA ragaszkodik ahhoz az egyszerű elvhez, hogy „semmit Ukrajnáról Ukrajna nélkül”. Kína ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy a háborúnak diplomáciai úton kell véget érnie.
Az amerikai elnök nemzetbiztonsági tanácsadója hozzátette: Ukrajnának kell eldöntenie, hogyan kívánja folytatni a diplomáciai és tárgyalási folyamatokat.
Hszi Csin-ping kínai elnök csütörtökön találkozott Jake Sullivan amerikai nemzetbiztonsági tanácsadóval, és megbeszélésükön kijelentette, hogy Kínának és az Egyesült Államoknak a stabilitás forrásának és a közös fejlődés hajtóerejének kell lennie a világbéke elérése érdekében – közölte a kínai külügyminisztérium.
Hszi a Nép Nagy Csarnokában tartott tárgyaláson azt is elmondta, hogy Peking elkötelezett egy stabil, egészséges és fenntartható kínai-amerikai kapcsolat kialakítása mellett, és álláspontja változatlan: a békés egymás mellett élést, valamint a mindenki számára előnyös együttműködésre épülő kétoldalú kapcsolatokat továbbra is az ország szuverenitásának szilárd megőrzése mellett kell elérni.
A kínai vezető továbbá abbéli reményét fejezte ki, hogy Washington nem kihívásként, hanem lehetőségként tekint mindkét ország fejlődésére, és Pekinggel együttműködve „megtalálja a helyes utat”, hogy a két nagyhatalom „jól kijöjjön egymással” – idézte Hszit a kínai külügyminisztérium.
A közlemény szerint Sullivan arról biztosította tárgyalópartnerét, hogy Joe „Biden amerikai elnök elkötelezett a kapcsolat konfliktusmentes kezelése mellett, és várakozással tekint az elkövetkező hetek során várható megbeszélések elé”.
Sullivan kínai útjának utolsó napján találkozott Csang Jo-hsziával, a központi katonai bizottság alelnökével is. A találkozón hangsúlyozta: mindkét országnak felelőssége, hogy a verseny ne fajuljon konfliktusba vagy konfrontációba – olvasható a Fehér Ház közleményében, amelyet a kínai sajtó idézett.
„A két fél megerősítette a rendszeres katonai kommunikáció fontosságát a magas szintű diplomácia és a nyílt kommunikációs vonalak fenntartására irányuló erőfeszítések részeként, ahogyan azt Biden elnök és Hszi elnök a 2023 novemberi csúcstalálkozón célul kitűzte” – tették hozzá.
Az amerikai nemzetbiztonsági tanácsadó azt is hangsúlyozta, hogy Washington továbbra is elkötelezett a hajózás szabadságának fenntartása mellett a Dél-kínai-tengeren, és aggodalmát fejezte ki, hogy Kína támogatja Oroszország védelmi ipari bázisát.
A kínai állami média jelentése szerint Csang felszólította az amerikai felet, hogy állítsa le a Tajvanra irányuló fegyverszállításokat és Tajvan önálló, demokratikus szigetországról szóló ábrázolásainak terjesztését.
„A sziget függetlensége összeegyezhetetlen a Tajvani-szoroson túli békével és stabilitással, az újraegyesítés előmozdítása pedig a Kínai Népi Felszabadító Hadsereg küldetése és kötelessége” – fogalmazott Csang.
Sullivan szerda óta tartózkodott Kínában, ahol az első két napban Vang Ji külügyminiszterrel tárgyalt több kérdésről is. Látogatása az első volt Joe Biden amerikai elnök 2021 januári hivatalba lépése óta, valamint 2016 óta ez az első alkalom, hogy amerikai nemzetbiztonsági tanácsadó Kínába látogatott.
(MTI)
[type] => post [excerpt] => Hszi Csin-ping kínai elnök csütörtökön találkozott Jake Sullivan amerikai nemzetbiztonsági tanácsadóval, és megbeszélésükön kijelentette, hogy Kínának és az Egyesült Államoknak a stabilitás forrásának és a közös fejlődés hajtóerejének kell lennie ... [autID] => 5 [date] => Array ( [created] => 1725007800 [modified] => 1724975663 ) [title] => Kínai elnök: Peking elkötelezett a stabil és fenntartható kapcsolatok kialakítása mellett az USA-val [url] => https://politic.karpat.in.ua/?p=125242&lang=hu [status] => publish [translations] => Array ( [hu] => 125242 [uk] => 125372 ) [aut] => gygabriella [lang] => hu [image_id] => 125243 [image] => Array ( [id] => 125243 [original] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan.jpg [original_lng] => 253847 [original_w] => 1300 [original_h] => 731 [sizes] => Array ( [thumbnail] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan-150x150.jpg [width] => 150 [height] => 150 ) [medium] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan-300x169.jpg [width] => 300 [height] => 169 ) [medium_large] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan-768x432.jpg [width] => 768 [height] => 432 ) [large] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan-1024x576.jpg [width] => 1024 [height] => 576 ) [1536x1536] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan.jpg [width] => 1300 [height] => 731 ) [2048x2048] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan.jpg [width] => 1300 [height] => 731 ) [full] => Array ( [url] => https://politic.karpat.in.ua/wp-content/uploads/2024/08/hszi-csin-ping-jake-sullyvan.jpg [width] => 1300 [height] => 731 ) ) ) [video] => [comments_count] => 0 [domain] => Array ( [hid] => politic [color] => blue [title] => Політика ) [_edit_lock] => 1725084997:8 [_thumbnail_id] => 125243 [_edit_last] => 5 [translation_required] => 1 [views_count] => 407 [translation_required_done] => 1 [_oembed_585ccad57b6e5ebedcd7ed146faabac6] =>
I am grateful to the United States for imposing additional strong sanctions against Russia today.
Nearly 400 sanctions targets in a new US package will further weaken Russia's ability to wage an aggressive war against Ukraine.
Pressure on the aggressor must be maintained and…
— Volodymyr Zelenskyy / Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) August 23, 2024
Japán kedden példátlannak minősítette egy kínai katonai repülőgép behatolását a japán légtérbe, és szuverenitására, valamint biztonságára nézve „teljességgel elfogadhatatlannak” nevezte az incidenst. Ez volt az első légtérsértés a kínai hadsereg részéről, amit a japán hatóságok is megerősítettek.
„Továbbra is rendületlenül kitartunk szárazföldünk, tengerünk és légterünk védelme mellett, és kiállunk azért, amit ki kell mondanunk” – hangoztatta Minoru Kihara japán nemzetvédelmi miniszter a japán légtér megsértése ügyében egy keddi sajtótájékoztatón. Hajasi Josimasza kormányszóvivő arra hívta fel a figyelmet, hogy a kínai hadsereg „láthatóan kiterjeszti és fokozza” a Japán körüli műveleteit, amelyeket Tokió továbbra is „szoros érdeklődéssel” követ.
A japán védelmi tárca szerint egy Y-9 típusú kínai felderítőgép hétfőn két percig behatolt a japán légtérbe, mikor délelőtt 11:29-kor átrepült a Dandzso-szigetek fölött a Dél-kínai-tengeren, a délnyugat-japán Nagaszaki prefektúrában. A japán légvédelmi erők a behatolást követően azonnal vadászrepülőket indítottak a kínai felderítőgép után.
Japán diplomáciai és nemzetbiztonsági okokból nem tért ki Kína lehetséges indítékaira vagy céljára a behatolással kapcsolatban, de Hajasi Josimasza kormányszóvivő elmondása szerint Japán már közvetítette Kínának „rendkívül súlyos tiltakozását”, továbbá arra szólította fel a pekingi vezetést, hogy tegyenek lépéseket a hasonló incidensek megelőzésére a jövőben.
A hétfői incidens volt az első olyan behatolás a japán légtérbe a kínai légierő részéről, amelyet a szigetország is megerősített.
Ugyan 2012-ben és 2017-ben már történt behatolás a vitatott hovatartozású Szenkaku-szigetek fölött, de azokért nem katonai repülők voltak a felelősek.
Gilberto Teodoro Fülöp-szigeteki védelmi miniszter „a dél-kelet-ázsiai béke legnagyobb megzavarójának” nevezte Kínát az Egyesült Államok indo-csendes-óceáni parancsnoksága által szervezett manilai nemzetközi katonai konferencia keddi napján.
„A Kína elleni ellenszer az erősebb kollektív, többoldalú fellépés” – mondta a védelmi tárca vezetője a dél-kínai-tengeri összetűzésekre utalva, és kiemelte, hogy nem élünk „eléggé tökéletes világban” a kínai agresszió elítéléséhez és visszaszorításához.
Belarusz és Kína egy közös nyilatkozatban megállapodott, hogy erősítik biztonsági és gazdasági együttműködésüket. Li Csiang kínai miniszterelnök augusztus 22-én Minszkben találkozott Roman Golovcsenko belarusz miniszterelnökkel.
A nyilatkozat szerint Peking és Minszk nemcsak a biztonsági kapcsolatok megerősítését vállalta, hanem a pénzügyi és az energiaágazatban való együttműködés javítását is. Az országok abban is megállapodtak, hogy fokozzák az együttműködést az ipari ellátási láncok terén.
Belarusz és Kína továbbra is a Kreml legfontosabb szövetségesei, mivel – egyes vélemények szerint – a nyugati szankciók egyre inkább elszigetelik Moszkvát a nemzetközi színtéren.
Belarusz július 4-én csatlakozott a Sanghaji Együttműködési Szervezethez (SCO), az Oroszország és Kína által vezetett eurázsiai politikai, gazdasági és védelmi szervezethez. Nem sokkal később, július 8-án a kínai és a belarusz hadsereg közös hadgyakorlatot tartott az ukrán–lengyel határ melletti breszti gyakorlótéren.
Bár Kína hivatalosan semleges álláspontot képvisel Oroszország ukrajnai háborújával kapcsolatban, és tagadja, hogy segítséget nyújtana Moszkvának, Peking és Moszkva tovább erősíti kapcsolatait. Li a találkozó után Oroszországba látogat – számolt be az Index a The Kyiv Independent nyomán.
Pekingben tárgyalt Lo Tam vietnami és Hszi Csin-ping kínai elnök. To Lamnak ez az első külföldi útja azóta, hogy májusban államfővé választották – közölte a Hszinhua kínai hírügynökség.
A megbeszélésről nem közöltek részleteket.
To Lam vasárnap érkezett Kínába, és a keddig tartó látogatása alatt külön találkozik Li Csiang kínai miniszterelnökkel és több más kínai vezető tisztségviselővel.
To Lamot augusztus elején választották meg a Vietnami Kommunista Párt új főtitkárává.
A két ország több mint egy tucat szerződést írt alá tavaly decemberben, amikor Hszi Csin-ping Vietnamba látogatott. Akkor megállapodás született egyebek között a vasúti együttműködés fejlesztéséről, a különböző területeken megvalósuló beruházások bővítéséről, továbbá a Dél-kínai-tengeren bekövetkező váratlan események kezelésére irányuló kommunikáció kialakításáról.
Matteo Zuppi bíboros, Ferenc pápa megbízottja telefonbeszélgetést folytatott a kínai kormány különleges képviselőjével, Li Hui-val, melynek során a béke útjainak felfedését vitatták meg Ukrajna számára, számolt be a Szentszék sajtószolgálata – írta a Vatican News.
„A telefonbeszélgetés során aggodalmukat fejezték ki a kialakult helyzet miatt, és hangsúlyozták, hogy a felek közötti párbeszédet az erre vonatkozó nemzetközi garanciákkal kell elősegíteni az igazságos és tartós béke eléréséhez” – áll a közleményben. A beszélgetésre augusztus 14-én került sor.
A kínai külügyminisztérium felszólította Oroszországot és Ukrajnát, hogy „tartsák be a hadműveleteknek fokozatos csökkentését” az Oroszországi Föderáció Kurszk régiójában zajló harcok hátterében.
Az erre vonatkozó nyilatkozatot a tárca hivatalos honlapján tették közzé.
Megjegyezték, hogy a Kínai Népköztársaság figyelembe vette a jelenlegi helyzetet, és Peking álláspontja Ukrajnát illetően „következetes és egyértelmű”.
„Kína felszólítja a feleket, hogy tartsák be a helyzet enyhítésének három alapelvét, nevezetesen: ne bővítsék ki a harcteret, ne fokozzák a harci cselekményeket, és egyik fél se öntsön olajat a tűzre”, áll a közleményben.
A kínai külügyminisztérium hozzátette, hogy Kína továbbra is „konstruktív szerepet fog játszani a válság politikai rendezésében”.
A Kínai Népköztársaság kormányának különmegbízottja szerint jelenleg a fő prioritás az ukrajnai „helyzet lehűtése”.
Kína és Brazília között az ukrajnai háború befejezéséről szóló, úgynevezett hatpontos „konszenzus” több mint 110 országban kapott támogatást. Ezt a kínai kormány eurázsiai ügyekért felelős különmegbízottja, Li Hui mondta egy brazíliai útja során – jelentette a kínai külügyminisztérium.
„Kína és Brazília közösen tette közzé az úgynevezett hatpontos konszenzust az „ukrán válság” politikai rendezésének előmozdításáról. Ez a kijelentés több mint 110 ország támogatását nyerte el” – mondta el.
A kínai diplomata biztosította, hogy Peking kész megerősíteni a kapcsolatokat és a koordinációt a brazil féllel az „ukrajnai válság” politikai rendezésének kérdésében, és hangsúlyozta, hogy a végső megoldáshoz közös erőfeszítésekre van szükség.
Az üzenet szerint Amorim pedig kifejezte a brazil hatóságok készségét, hogy együttműködjenek Kínával a „hatpontos konszenzus” előmozdítása és a „válság” rendezése feltételeinek megteremtése érdekében.
Jim McGovern és családja nem utazhat Kínába, valamint befagyasztották az összes Kínában lévő vagyonát. Nem ez az első alkalom, hogy Kína így szankcionál amerikai politikusokat tajvani kapcsolataik és kijelentéseik miatt.
Kína büntetőintézkedéseket vetett ki Jim McGovern amerikai kongresszusi képviselőre és családtagjaira, amiért az gyakran beavatkozik Kína belügyeibe, „aláásva ezáltal Kína szuverenitását, biztonsági és fejlesztési érdekeit” – közölte a kínai külügyminisztérium.
A szerdától érvényes szimbolikus szankciók értelmében Peking
befagyasztja a képviselő Kínában lévő vagyonát és ingatlanait,
megtiltják, hogy Kínában bármely szervezet vagy magánszemély ügyleteket bonyolítson le vagy együttműködjön vele,
továbbá megtagadják tőle és családjától is az országba való beutazáshoz szükséges vízumot.
McGovern az X közösségi platformon abszurdnak nevezte a szankciókat, és kijelentette, hogy „becsületbeli jelvényként” fogja viselni azokat. „Ha a kínai vezetőknek nem tetszik, ha az emberek felszólalnak a szörnyű emberi jogi helyzetük ellen, akkor talán javítaniuk kellene a szörnyű emberi jogi helyzetükön” – fogalmazott McGovern a bejegyzésében.
A demokrata párti McGovern az amerikai Massachusetts államot képviseli, valamint tagja a Kongresszus Kína emberi jogi helyzetével foglalkozó bizottságának.
Peking korábban már számos amerikai törvényhozót, korábbi tisztségviselőt és vállalatot szankcionált tajvani kapcsolataik miatt, valamint a sziget vezetésének támogatása és Kína ellen tett megszólalásaik miatt. Korábban Michael McCaul képviselőt, az amerikai képviselőház külügyi bizottságának elnökét, valamint Michael Gallagher volt képviselőt szankcionálta, mert támogatták Tajvant, melyet Peking saját részének tekint.
Szerdán egy kanadai hadihajó haladt át a Tajvani-szoroson, miközben a kínai csapatok végig magas készültségben álltak, készen arra, hogy bármilyen provokációra válaszoljanak – közölte csütörtökön a kínai hadsereg parancsnokságának szóvivője.
Li Hszi, a kínai hadsereg keleti hadszíntéri parancsnokságának rangidős kapitánya és szóvivője közleményében kifogásolta a kanadai hajó szerdai áthaladását az érzékeny vizeken, mondván, hogy az „provokatív lépés” volt, amely „aláássa a békét és a stabilitást a térségben”.
„A Montreal rutinszerű áthaladást hajtott végre a szoroson. Kanada a nemzetközi joggal összhangban történő működésével támogatja a szabályokon alapuló nemzetközi rendet” – közölte a kanadai védelmi minisztérium az X közösségi médiaplatformon megosztott bejegyzésében.
„Ahogyan az indo-csendes-óceáni stratégiánkban is szerepel, Kanada növeli a kanadai királyi haditengerészeti jelenlétét a térségben” – mondta Bill Blair védelmi miniszter, utalva Kanada 2022-ben bejelentett, a térségre vonatkozó tervére.
A tajvani védelmi minisztérium csütörtökön közleményében közölte, hogy a sziget hadserege teljes ellenőrzést gyakorolt a környező tenger és légtér felett a kanadai fregatt északról délre történő áthaladása során a szoroson, elmondásuk szerint a körülmények rendben voltak.
Amerikai hadihajók és a haditengerészet felderítő repülőgépei havonta körülbelül egyszer haladnak át a szoroson, de kanadai hadihajók ritkábban fordulnak elő a térségben. Legutóbb az Ottawa nevű kanadai fregatt tavaly novemberben hajtott végre közös áthaladást az amerikai Rafael Peralta rakétarombolóval a Tajvani-szoroson.