Megállapodás született az Egyesült Államok és Niger között az afrikai országban állomásozó amerikai katonák kivonásáról – közölte az ügyet ismerő forrás a Reuters hírügynökséggel pénteken, miután Kurt Campbell amerikai külügyminiszter-helyettes a nigeri vezetéssel tárgyalt.
Tavaly valamivel több mint ezer amerikai katona tartózkodott két nigeri bázison. Az ország középső részén, Agadez közelében lévő, 201-es légi bázist, amely drónokat üzemeltet, több mint 100 millió dollárért építették.
2018 óta a bázist az Iszlám Állam fegyveresei és az Iszlám és Muszlimok Támogató Gyülekezete, az al-Kaida társszervezete ellen használták a Száhel-övezetben.
Röviddel azután, hogy 2023. július 26-án puccs történt az országban, a hatalomra került tábornokok felmondták a nyugati szövetségesekkel kötött katonai együttműködési megállapodásokat, kiléptek a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Szövetségéből (ECOWAS) és szorosabbra fűzték kapcsolataikat Oroszországgal.
Az elkövetkező napokban kétoldalú megbeszélések lesznek arról, hogyan vonják ki az amerikai csapatokat a nyugat-afrikai országból – közölte a neve elhallgatását kérő forrás. Azt is hozzátette, hogy a két ország között fennmaradnak a diplomáciai és gazdasági kapcsolatok az amerikai csapataok kivonása ellenére is.
Oroszország megkezdte békefenntartó egységeinek kivonását az egykori Hegyi-Karabah Köztársaság területéről – közölte Dmitrij Peszkov, az orosz államfő sajtótitkára kedden újságírókkal.
A békefenntartók a 2020. november 10-i orosz-azeri-örmény háromoldalú nyilatkozatnak megfelelően tartózkodtak Hegyi-Karabahban. A kontingenst a karabahi „harci érintkezési vonal” és a lacini folyosó mentén telepítették, amely a régiót Örményországgal kötötte össze.
A kontingens a megállapodás értelmében 1960 kézifegyverrel ellátott katonából állt, felszerelését pedig 90 páncélozott személyszállító jármű, 380 egységnyi gépjármű és speciális eszköz alkotta. A békefenntartóknak öt évig – 2025-ig – kellett volna a térségben maradniuk.
Elsőként az azerbajdzsáni média számolt be róla szerdán, hogy a békefenntartók megkezdték a telepítési pontok elhagyását.
Azerbajdzsán 2023 szeptemberében katonai műveletet hajtott végre Hegyi-Karabahban, majd Baku bejelentette a régiónak az országba való integrálását. Több mint százezer örmény nemzetiségű lakos hagyta el az egykori köztársaság területét.
Ezt követően felmerült az orosz békefenntartó kontingens sorsának kérdése. 2023 őszén az orosz békefenntartók megkezdték az ideiglenes megfigyelőállások lebontását az egykori „érintkezési vonal” mentén.
Mihail Galuzin orosz külügyminiszter-helyettes 2023 októberében az RBK orosz gazdasági lapnak azt mondta, hogy az orosz békefenntartókra Hegyi-Karabahban igény van, és jelenlétükre a jövőben is szükség lesz.
„Azt a kérdést, hogy milyenek lehetnek a kontingens további ott-tartózkodásának módozatai, Moszkva és Baku a bevett csatornákon keresztül fogja megvitatni és eldönteni” – mondta. Hasonlóan nyilatkozott akkor Peszkov szóvivő is.
Az orosz békefenntartó kontingens veszteségeket is elszenvedett a Hegyi-Karabahban. 2023. szeptember 20-án, egy nappal a harci cselekmények kezdete után az orosz védelmi minisztérium arról számolt be, hogy orosz békefenntartók haltak meg, miután az autójukra rálőttek. Ilham Aliyev azeri elnök orosz hivatali partnerével, Vlagyimir Putyinnal folytatott megbeszélésén sajnálatát fejezte ki az incidens miatt, és bocsánatot kért. Decemberben egy másik békefenntartó vesztette életét, két másik pedig megsérült, amikor egy orosz BTR-82-es páncélozott szállítójármű lesodródott egy hegyi útról.
Az Azerbajdzsántól egyoldalúan elszakadt, majd magát függetlennek nyilvánító, örmény többségű Hegyi-Karabah hovatartozása miatt háborús konfliktus robbant ki 1988-ban, még a Szovjetunió fennállásakor, és a viszály azóta is gyakori fegyveres összetűzésekhez vezetett az örmény és az azeri erők között. A terület hovatartozásért folytatott első háború 1994-ben örmény győzelemmel zárult.
A térségben 2020 szeptemberében azeri offenzíva indult; Baku megkísérelte fegyveres erővel visszafoglalni az enklávét és környékét, és sikerült jelentős területeket ismét az ellenőrzése alá vonnia, gyakorlatilag helyreállítva a Szovjetunió felbomlása előtti területi felosztást. A konfliktus újabb fellángolásának orosz közvetítéssel tető alá hozott tűzszünet vetett véget akkor, de Baku végül 2023-ban katonai úton eldöntötte a kérdést, Nikol Pasinján örmény elnök pedig Azerbajdzsán részének ismerte el Hegyi-Karabahot, anélkül, hogy nyilvánosan szót emelt volna az ott élő örmény lakosság ügyében.
Hónapokon belül kivonják a NATO keleti szárnyának légvédelmét erősítő német Patriot ütegeket Lengyelországból és Szlovákiából – jelentették pénteken német hírportálok a védelmi minisztérium tájékoztatása alapján.
A tárca szóvivője elmondta, hogy az amerikai gyártmányú rakétarendszerek és kiszolgáló személyzetük – több száz német katona – kivonásáról tájékoztatták a lengyel és a szlovák partnert, és állandó, szoros kapcsolatban vannak, hogy a NATO megfelelően alkalmazkodhasson a változó körülményekhez.
A Deutschlandfunk országos közszolgálati rádió jelentése szerint a szövetségi kormányt alkotó koalíció pártjai – a szociáldemokraták, a Zöldek és a liberálisok (FDP) – körében azzal indokolják a lépést, hogy az aktuális helyzet, vagyis a NATO keleti szárnyának fenyegetettségi szintje megengedi a légvédelmi rendszerek visszavonását.
Szlovákiába röviddel a szomszédos Ukrajna elleni orosz támadás megindítása után, 2022 márciusában telepítettek két Patriot üteget a német hadsereg (Bundeswehr) állományából 300 katonával együtt. Visszavonásukat az év végéig tervezik.
A művelettől függetlenül Németország októberig átad Szlovákiának két Mantis típusú légvédelmi rendszert,
amelyek az ukrán határ térségében fekvő Nagymihálynál (Mihalovce) működő ukrán katonai járműjavító állomás védelmét szolgálják.
Lengyelországban 2022 decemberében telepítettek három német Patriot üteget 350 katonával, néhány héttel azután, hogy az orosz támadás ellen védekező Ukrajna felől érkező rakéták csapódtak be az ukrán határnál. A tervek szerint már júniusban visszavonják mind a hármat.
A lengyel kormány először azt kérte, hogy Németország inkább Ukrajnának küldjön Patriot rendszert.
A német kormány kezdetben elutasította a javaslatot, majd mégis elfogadta, és szerdai tájékoztatása szerint a napokban át is adott Ukrajnának egy üteget a használatához szükséges rakétákkal együtt.
Auf seiner Asienreise besucht Olaf Scholz die demilitarisierte Grenze zwischen Nord- und Südkorea, die Vorbild für ein Ende des Ukrainekriegs sein könnte. Zunächst aber erreichte der Kanzler hier einen Durchbruch bei dem Thema. https://t.co/xXD33jdUwu
Minister @c_lindner und sein ?? Amtskollege @SergiiMarchenk3 haben eine gemeinsame Absichtserklärung zur Stärkung der Zusammenarbeit unterzeichnet. Es geht um Kooperation in den Bereichen #Finanzmarkt, #Zoll sowie dem Management von Staatsbeteiligungen und Privatisierungen. pic.twitter.com/tKCw8R3jJh
— Bundesministerium der Finanzen (@BMF_Bund) August 14, 2023
Unsere Unterstützung für die Ukraine geht weiter. Heute beginnt die nächste #PATRIOT Ausbildung. 61 ?? Schüler + 10 ?? Sprachmittler starten ihre mehrwöchige Schulung. (Archivbilder) pic.twitter.com/19AwSRapoX
In Sachen PzH2000 & RCH155 #Ukraine. Ein KNDS-Sprecher mir gegenüber: ?bis heute kein Vertrag zu den 100 PzH2000, welche die Ukraine im Sommer 2022 anvisierte u. deren Produktion von der Bundesregierung genehmigt ist ?Produktionsstraße RCH155 wird zurzeit errichtet
Ukrajna megkezdi katonái kivonását a NATO parancsnoksága alatt működő, koszovói nemzetközi békefenntartó haderőből, a KFOR-ból – közölte szerdán az RBK-Ukrajina hírportál az ukrán vezérkarra hivatkozva.
Noha a 3800 főből álló kontingensben Ukrajna csupán 40 fővel vesz részt, Volodimir Zelenszkij ukrán elnök március 7-én elrendelte a külföldi missziókból a katonák hazahívását, hogy segítsenek a védekezésben.
A NATO egyik tisztségviselője megerősítette az értesülést, hozzátéve, hogy a csapatkivonás nem lesz komolyabb hatással a békefenntartó misszióra. Egyben elismerte az ukránok értékes hozzájárulását.
Az 1999-ben létrehozott békefenntartó alakulat azt követően jött létre, hogy a NATO 78 napon keresztül bombázta Jugoszláviát a koszovói szerb agresszió megállítása céljából. A szervezet parancsnoka a magyar Kajári Ferenc vezérőrnagy.
The Air Force is sending F-22 Raptor jets to Poland in support of NATO’s air shielding mission, U.S. Air Forces in Europe-Air Forces Africa said.https://t.co/NFkOEF8zuo
— Stars and Stripes (@starsandstripes) July 27, 2022
Great news from my ?? colleague @AnitaAnandMP. Canada restarts Operation Unifier - up to 225 Canadian service members are being deployed to the UK to train ??troops. With your help our soldiers will become an unstoppable force. I’m grateful to ??for their staunch support! ????? pic.twitter.com/xNbyQ9c6LN
I am happy that we found a European solution that facilitates travel between #Kosovo and #Serbia, which is in the interest of all citizens of Kosovo and Serbia.
Met PM @NicolaeCiuca & thanked him for #Romania’s important contributions to our security at this critical time. We addressed #Russia’s absurd allegations that #Ukraine is preparing a dirty bomb. Russia must not use false pretexts to further escalate its illegal war in Ukraine. pic.twitter.com/qLHvhkkFDg
The AWACS surveillance jets will fly missions to monitor Russian military activity near the Alliance’s borders and can detect aircraft and missiles hundreds of kilometres away, making them a key early warning capability for NATO
Me reuní con @Mircea_Geoana, Secretario General Adjunto de la @NATO. Le presenté la carta de intención que expresa la solicitud de Argentina en convertirse en un socio global de esta organización. Seguiremos trabajando en recuperar vínculos que permitan modernizar y capacitar a… pic.twitter.com/PN0s5bx9U2
Russia may deploy medium-range strike weapons and increase its naval capabilities if the US goes ahead with plans to station longer-range missiles in Germany, Vladimir Putin said https://t.co/F98W3O16x6