Megdöbbentő jövendőbeli pozícióját tekintve Rutte holland miniszterelnök pozíciója, aki a NATO soron következő főtitkára lesz.
Az EU-csúcson Németország és Hollandia ellenezte az EU védelmi kiadásainak növelését. Ez megakadályozza azt, hogy a brüsszeli csúcson megállapodjanak a következő öt évre szóló stratégiai menetrendről, amely a biztonság és a védelem megerősítésének céljait tartalmazza – írta a Bloomberg.
Olaf Scholz német kancellár állítólag támogatja a közös kiadások növelésével kapcsolatos fenntartásokat a blokk képességeinek hiányosságainak fedezésére. A Bloomberg ezt a német költségvetés problémáinak tulajdonítja.
A kiadvány adatai szerint a csütörtökön kezdődő EU-csúcson a vezetőket meglepte, hogy az oroszok Ukrajna elleni háború kellős közepén Németország és Hollandia nem értett egyet a felhívással, hogy tegyenek lépéseket a kiadások növelésének finanszírozási lehetőségeit illetően, ahelyett, hogy megvitatták volna, hogyan lehetne ezt növelni és felgyorsítani a védelem megerősítését.
A heves vita során néhány vezető – többek között Dánia és Lengyelország – megjegyezte, hogy jó, hogy sem Oroszország képviselői, sem Volodimir Zelenszkij, Ukrajna elnöke nem tartózkodott a teremben.
Scholz számíthat Mark Rutte holland miniszterelnök támogatására, hogy megakadályozza a finanszírozást. Mindketten források növelése ellen küzdenek, beleértve a közös adósságot is, mielőtt a többi lehetőség kimerülne.
Az egyik EU-diplomata elmondása szerint Rutte, a NATO soron következő főtitkára álláspontja megdöbbentő a finanszírozás késleltetéséről, tekintettel jövendőbeli posztjára. Mielőtt beleegyezne az európai alapok felhasználásába, Hága a szükségletek egyértelmű felmérését, a belső védelmi piac megerősítését, a jobb beszerzéseket és a magántőkéhez való könnyebb hozzáférést szeretné.
Az EU diplomatái azonban úgy vélik, hogy Németország ellenzéke nem vet véget a vitáknak arról, hogyan lehetne növelni a blokk védelmi képességeit Oroszország ukrajnai inváziója és a geopolitikai kockázatok növekedése mellett.
A csütörtöki eszmecsere után a vezetők megállapodtak abban, hogy felkérik a blokk végrehajtó testületét, hogy mutassa be a lehetőségeket az állami- és magánfinanszírozásra a védelmi ipar megerősítése és a kritikus hiányosságok megszüntetése érdekében.
A lap forrásai szerint Németország nem szeretne újabb védelmi és finanszírozási bejelentéseket látni azon túl, amiről az előző, márciusi uniós vezetői csúcson megállapodtak, azzal érvelve, hogy jelenleg nincsenek olyan új fejlemények, amelyek változtatást érdemelnének.
A német kormány támogatta azt a törvényjavaslatot, amely megkönnyítené a terrorizmust dicsérő vagy népszerűsítő személyek kitoloncolását. A törvénytervezet értelmében a terrorbűncselekmények igazolása vagy dicsőítése – akár a közösségi oldalakon is – elegendő lesz ahhoz, hogy a rendvédelmi szervek mérlegeljék az adott személy kitoloncolásának lehetőségét.
Ezért a terrorista bűncselekményeket támogató külföldieket nagy eséllyel kitoloncolják Németországból.
„Kemény intézkedéseket teszünk az interneten elkövetett iszlamista és antiszemita gyűlöletkeltés ellen” – mondta Nancy Feiser, a német belügyminisztérium vezetője.
A tárca hangsúlyozta: a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a törvénytervezet mielőbb elfogadásra kerüljön a parlament alsóházában.
Olaf Scholz német kancellár már korábban bejelentette a kitoloncolási szabályok szigorítását. Ez azután történt, hogy egy afgán megölt egy rendőrt Mannheimben.
Scholz akkor azt mondta, hogy a kormány azon dolgozik, hogy biztosítsa a bűnözők és veszélyes migránsok országukba való kitoloncolását.
Ugyanakkor egy ilyen törvénytervezet ellentmondásos, mert Németország nem küld embereket olyan országokba, ahol a halál veszélye fenyegeti őket.
A német kancellár szerint előbb-utóbb Oroszországot is be kell majd vonni a tárgyalásokba, Moszkva nélkül ugyanis lehetetlen lesz elérni a békét. A német kancellár a Svájcban zajló kétnapos békekonferencián beszélt erről, hozzátéve, hogy ő maga is elfogadhatatlannak tartja Vlagyimir Putyin orosz elnök minapi békejavaslatát, ami elcsatolna négy megyét Ukrajnától, valamint távol tartaná az ukrán államot a NATO-tól.
A svájci csúcson nem vett részt Oroszország, Moszkva ugyanis nem kapott meghívót a konferenciára.
A konferencia előtt, még pénteken, ismertette békefeltételeit Vlagyimir Putyin orosz elnök. Azt mondta, az ukrajnai harcok akkor fejeződnek be, ha Kijev lemond Donyeck, Luhanszk, Herszon, Zaporizzsja és a fekete-tengeri Krím félsziget területeiről, illetve, ha Ukrajna felhagy NATO-tagsági terveiről.
Az ukrajnai csúcs résztvevői elutasították az orosz békefeltételeket.
Az orosz békejavaslatot elutasította Olaf Scholz német kancellár is. Azt mondta: Vlagyimir Putyin javaslatai csak arra irányultak, hogy eltereljék a figyelmet a svájci békekonferenciáról. A kancellár ugyanakkor hozzátette, hogy Oroszországnak előbb-utóbb muszáj lesz bekapcsolódnia a békefolyamatba.
„El kell ismerni: nem lehet elérni a békét Oroszország bevonása nélkül. De azt is tudjuk, hogy Oroszország ezt a háborút akár ma, vagy bármilyen tetszőleges időpontban befejezheti, ha leállítja a támadásokat, és visszahívja csapatait Ukrajnából” – tette hozzá Olaf Scholz.
Közben az orosz elnöki szóvivő is reagált a svájci békecsúcson elhangzottakra. Dmitrij Peszkov azt mondta: a Nyugat nem adott előremutató válaszokat Vlagyimir Putyinnak az ukrajnai helyzet rendezésére vonatkozó javaslataira. Mint fogalmazott, sok reagálás volt, hatalmas mennyiségű hivatalos nyilatkozat és válasz, de ezek nem voltak konstruktív jellegűek.
Komolytalannak nevezte az orosz elnök békejavaslatát az orosz–ukrán háború lezárásáról a német kancellár a ZDF televíziónak adott interjúban.
Mindenki tudja, hogy Vlagyimir Putyin ezt a javaslatot nem gondolta komolyan, hanem a svájci békekonferenciához van köze. A G7-vezetők nem is vitatták meg – mondta Olaf Scholz.
A kancellár szerint Putyin javaslatai – miszerint Ukrajna adja fel az Oroszország által elfoglalt négy tartományt, hagyja abba a harcokat és mondjon le a NATO-tagságról – csak arra irányultak, hogy eltereljék a figyelmet a konferenciáról.
Scholz nem sokkal azelőtt nyilatkozott, hogy Svájcba utazott, ahol szombaton kezdődik az Ukrajna-konferencia.
Európának biztonságra van szüksége, ez összefügg az Ukrajnával kapcsolatos politikával – hangsúlyozta a német kancellár.
Németország hű marad Ukrajna támogatásának politikájához, és ezt az álláspontot az európai parlamenti választások eredménye is bizonyította, jelentette ki Olaf Scholz német kancellár Volodimir Zelenszkij elnökkel tartott sajtótájékoztatóján Berlinben.
„Az európai választások egyértelmű eredményeket hoztak – a polgárok többsége olyan pártokat támogat, amelyek úgy vélik, hogy továbbra is támogatni kell Ukrajnát. Ez vonatkozik Németországra, de más európai országokra is” – mondta a német kancellár.
Scholz megjegyezte, hogy Európának biztonságra van szüksége, és ezt összefüggésbe hozta az Ukrajnával kapcsolatos politikával.
„Természetesen a jövőben biztonságra van szükségünk. Ezért fontos az ésszerű és stabil politika. Németország nyújtja a legnagyobb támogatást Ukrajnának, és mi ilyenek maradunk” – biztosított a politikus.
Június 6-9-én az európai választópolgárok azokra a nemzeti pártokra szavaztak, amelyek őket képviselik az Európai Parlamentben. A szélsőjobboldali pártok némileg javítottak pozíciójukon, de az ukránbarát többség megmarad az Európai Parlamentben.
Today, the Commander of the Air Forces reported on the operations of our fire teams, the downing of "Shahed" drones, and countering Russian missiles. We can now say that our air defense has been strengthened.
Már nem a Scholz-kormány bukása a kérdés, hanem az, hogy a kancellár meddig képes elodázni azt.
Miután Emmanuel Macron a pártja leszereplését követően előrehozott választásokat kiírva próbál előremenekülni, egyre inkább úgy néz ki, hogy a németországi EP-választásokon hasonlóan gyatra eredménnyel végző német kormánypártnak és Olaf Scholz kancellárnak sem lesz más választása – írja a Politico.
Szaporodik ugyanis azon német közéleti szereplők száma, akik a macroni példa követésére szólítják fel Scholzot. Így tett a bajor miniszterelnök, Markus Söder, aki a CSU elnöke is. De nem csak a jobboldalon hallani ilyen hangokat, hasonló következtetésre jutott az inkább balra hajló Die Zeit egyik publicistája, Alan Posener is, aki az EP-választások eredményét a Scholz-kormánnyal szembeni bizalmatlansági szavazásként értelmezte.
A helyzet tarthatatlanságát jól mutatja, hogy a legfrissebb felmérések szerint a Scholz-kabinet az 1945 utáni német történelem legnépszerűtlenebb kormánya, és maga a kancellár sem teljesített jobban az elődeivel való összevetés terén. A németek 70 százaléka gondolja úgy, hogy nem végez jó munkát.
Bár a weimari idők káosza miatt a német Alaptörvényt 1945 után úgy rakták össze, hogy csak nagyon nehezen lehessen választások nélkül kancellárt vagy kormányt buktatni, ugyanakkor ez mégsem lehetetlen, ráadásul a Scholzék távozását sürgető hangok ősszel csak hangosabbé válnak majd, amikor három olyan tartományban tartanak választásokat, ahol az AfD a legerősebb párt, és várhatóan a radikálisok ezeket a választásokat meg is nyerik.
Today, the Commander of the Air Forces reported on the operations of our fire teams, the downing of "Shahed" drones, and countering Russian missiles. We can now say that our air defense has been strengthened.
Olaf Scholz német kancellár felszólította szövetségeseit, hogy továbbra is támogassák Ukrajnát. Kijelentette azt is, hogy a Kreml nem fogja elérni céljait az Ukrajna elleni háborúban – számolt be a DW a politikus Kanzler kompakt podcastjára hivatkozva.
A német kormány vezetője kijelentette, hogy „Ukrajna nem engedi, hogy térdre kényszerítsék, és diktálják neki a megadás feltételeit”.
„Az orosz invázió kezdete óta eltelt 800 nap egy dolog világossá vált: Oroszország birodalmi terveivel nem fogja elérni a célját. Ukrajna nem fogja engedni, hogy térdre kényszerítsék, és megszabják a kapituláció feltételeit” – mondta Sholtz.
A német kancellár hozzátette: Vlagyimir Putyin orosz diktátornak be kell látnia, hogy nem fogja tudni megnyerni azt a háborút, amelyet Ukrajna ellen indított. A politikus emellett hangsúlyozta, hogy Ukrajna békéjét tisztességes feltételekkel kell megkötni.
Vlagyimir Putyin orosz diktátornak el kell fogadnia, hogy Ukrajna soha nem fog térdre kényszerülni – nyilatkozta Olaf Scholz német kancellár, számolt be az rbc.ua hírportál.
A jelentés szerint Scholz hangsúlyozta: „Ukrajna erős, és nem kényszerítik térdre, nem hagyja magát kapitulációra kényszeríteni. Putyinnak végre el kell ismernie ezt. Ukrajna számára csak igazságos béke lehet.”
A német kancellár kiemelte, hogy Kijev szövetségesei fáradhatatlanul dolgoznak ezért az igazságos békéért.
Olaf Scholz német szövetségi kancellár csütörtökön ígéretet tett arra, hogy mindent meg fog tenni annak érdekében Németország ne sodródjon bele az ukrajnai háborúba.
Felelősként mindent meg kell tenni, hogy egyetlen Németországban született gyereknek se kelljen átélnie a háború borzalmait saját országuk területén – jelentette ki Scholz a német szövetségi parlament (Bundestag) alsóházának ülésén, kiemelve; ez az elsődleges fontosságú szempont.
A kancellár korábban engedélyezte Ukrajnának, hogy a Németországból kapott fegyvereket oroszországi területen található célpontok ellen is bevesse, annak ellenére, hogy korábban határozottan ellenezte a lépést.
A nemzetközi joggal alátámasztva Németország biztosította Ukrajnát azon jogáról, hogy megvédhesse magát a területe, városai és állampolgárai elleni támadásokkal szemben – jelentette ki Scholz.
Ezért a nemzetközi jogi kötelezettségekkel összhangban Ukrajna használhatja a tőlünk és a többi szövetségeseitől kapott fegyvereket is – fogalmazott a kancellár.
Olaf Scholz német kancellár csütörtökön a szövetségi parlament (Bundestag) alsóházában kijelentette, hogy Németország szigorúbb kitoloncolási intézkedéseket fog bevezetni az illegális bevándorlókkal szemben, amelyek alapja akár a terrorizmus dicsőítése is lehet.
„Bárkit, aki az értékeinkkel szemben a terrorizmust dicsőíti, ki kell toloncolni” – jelentette ki a kancellár, hozzátéve, hogy a belügyminisztérium már lépéseket tett afelé, hogy a bűnözőket és a veszélyes bevándorlókat ki lehessen toloncolni Németországból, továbbá tárgyalásokat folytat az ügyről Afganisztánnal és a környező országokkal.
„Az ilyen bűnözőket ki kell toloncolni, még akkor is, ha Szíriából vagy Afganisztánból jöttek” – fogalmazott Scholz, hozzátéve; a súlyos bűncselekmények elkövetőinek és a terrorista fenyegetéseknek itt nincs helyük!.
A kancellár további részleteket egyelőre nem osztott meg az intézkedések szigorításával kapcsolatban.
A döntés hátterében a Németországban egyre gyakoribb fegyveres bűncselekmények és a politikusok ellen elkövetett támadások állnak. A múlt héten Mannheimben egy 25 éves afgán a piactéren tartott iszlámellenes rendezvényen kést rántott, és megsebesített hat embert, köztük egy rendőrt is, aki később belehalt sérüléseibe.