Az argentin kormány felvette a terrorista szervezetek listájára a Hamász palesztin iszlamista szervezetet – jelent meg a helyi hivatalos közlönyben.
Javier Milei argentin elnök adminisztrációjának sajtószolgálata szerint az ország kormánya „nem tehetett mást, minthogy terrorista szervezetté nyilvánította” a Hamaszt, mivel „meg van győződve arról, hogy Argentínának meg kell felelnie a nyugati civilizációnak”.
Az elnök egyben a palesztin terrorcsoport tavaly október 7-i Izrael elleni támadására hivatkozott, amelyben 1200 embert, főként civileket öltek meg, és 251-et túszul ejtettek.
A nyilatkozat megemlíti a Hamász szoros kapcsolatait Iránnal, amelyet Argentína azzal vádol, hogy két terrortámadást is végrehajtott – a libanoni Hezbollah terrorcsoporttal – az országban lévő zsidó helyszínek ellen. A Buenos Aires-i zsidó közösségi ház ellen 1994-ben végrehajtott pokolgépes merényletben 85-en meghaltak, és több százan megsebesültek. A korábbi másik, a Buenos Aires-i izraeli nagykövetség elleni támadásban húszan vesztették életüket.
Az argentin igazságszolgáltatás idén áprilisban az Irán által támogatott libanoni Hezbollah terrorcsoportot és Iránt vádolta meg a két támadás elkövetésével. Irán tagadja, hogy köze lett volna a merényletekhez, a Hezbollah pedig nem reagált az ítéletre.
Miley többször is kijelentette, hogy Izraelt és az Egyesült Államokat tekinti Argentína kiemelt szövetségesének. Tavaly decemberben az államfő bejelentette, hogy a hatóságok azon dolgoznak, hogy a Hamaszt felvegyék a terrorszervezetek listájára.
Me reuní con @Mircea_Geoana, Secretario General Adjunto de la @NATO. Le presenté la carta de intención que expresa la solicitud de Argentina en convertirse en un socio global de esta organización. Seguiremos trabajando en recuperar vínculos que permitan modernizar y capacitar a… pic.twitter.com/PN0s5bx9U2
A Moszad külföldi titkosszolgálat vasárnapi jelentése szerint az iszlamista Hamasz szélsőséges szervezet elutasította Izrael október 7-én a Gázai övezetbe hurcolt túszokat palesztin biztonsági foglyokra kicserélő és fegyverszüneti javaslatát.
A szolgálat szerint a Hamasz a tárgyaláson közvetítő felekhez eljuttatott elutasító válasza annak bizonyítéka, hogy Jahíje Szinuár, a Hamász gázai vezetője nem akar alkut.
A fogolycsere és tűzszüneti tárgyalásokon három ország, Katar, Egyiptom és az Egyesült Államok képviselői közvetítenek.
A közvetítők javaslata szerint a még halottnak nem nyilvánított kilencvenhét túsz közül negyvenet engednének szabadon izraeli börtönökben fogva tartott több száz biztonsági fogolyért cserébe.
Indítványuk a gázaiak humanitárius segélyezését is magában foglalta. A Moszad szerint a Hamasz Katarban élő vezetője, Iszmail Haníje „továbbra is kihasználja az Iránnal fennálló feszültséget, a harcterek egyesítésére és a térségbeli feszültség általános kiterjesztérése törekszik”.
A Hamasz vasárnap este jelentette be válaszának átadását. Eszerint ragaszkodnak a teljes tűzszünethez, vagyis a háború befejezéséhez, és az izraeli hadsereg (IDF) Gázai övezetből történő teljes kivonásához. Emellett a gázaiaknak nyújtott humanitárius segélyek növelését, valamint az övezet északi részéből evakuáltak visszatérését követelik.
Washington a túszok azonnali elengedéséhez kötötte volna a harcok felfüggesztését, míg a kínai ENSZ-nagykövet szerint azonnali és feltétel nélküli tűzszünetre kellene a tanácsnak felszólítania a feleket.
Oroszország és Kína megvétózta az ENSZ Biztonsági Tanácsában az amerikaiak gázai tűzszünettervét. Washington ugyanis a gázai harcok felfüggesztését az október 7-én a Hamász fegyveresei által elrabolt túszok azonnali szabadon engedéséhez kötötte volna, ezt az indítványt azonban a Biztonsági Tanács tagjai közül Oroszország, Kína és Algéria képviselője megvétózta, míg egy tagállam tartózkodott, nyolcan pedig támogatták a javaslatot.
A kínai ENSZ-nagykövet szerint a tanácsnak azonnali és feltétel nélküli tűzszünetre kellene felszólítania a harcoló feleket, míg Vaszilij Nyebenzja, Oroszország képviselője arról beszélt, hogy a javaslat túlságosan Izrael-párti volt, mivel lényegében zöld utat adott az izraeli hadvezetésnek a Rafah elleni támadáshoz. Az algériai nagykövet lényegében Nyebenzja érveit ismételte meg, azzal a hozzáfűzéssel, hogy a tanácsnak már februárban el kellett volna fogadnia a tűzszüneti felhívást, amivel emberi életek ezreit menthették volna meg. Ugyanakkor meglehetősen nehéz megérteni, hogy ennek elmaradása miért érv a javaslat megvétózása mellett.
A javaslatot benyújtó amerikai nagykövet, Linda Thomas-Greenfield elítélte Kína és Oroszország vétóját, majd azt is hozzátette, hogy Oroszország és Kína a mai napig nem ítélte el a Hamász október 7-i támadássorozatát. Szinte valamennyi tagállam támogatta, hogy a túszok kiszabadulásáról szóló megállapodás tartalmazzon biztosítékokat egy azonnali hatályú és tartós tűzszünetre. „Oroszország az előrelépés helyett ismét a politikát választotta” – jelentette ki.
Ezután a Hamász megköszönte Oroszországnak, Kínának és Algériának, hogy megvétózták az Egyesült Államok azon határozattervezetét, amely szerint az ENSZ Biztonsági Tanácsa tűzszünetre szólított volna fel a Gázai övezetben. Továbbá követelte volna azt is, hogy a Hamász terrorszervezet engedje szabadon a fogságában lévő izraeli túszokat.
Mivel Kína és Oroszország a tanács állandó tagja, az ENSZ szavazása megbukott. Az USA azt remélte, hogy közelebb juthatunk a békéhez, és a súlyos humanitárius válság mihamarabbi lezárását remélte. Az oroszok „üres retorikának” nevezték a javaslatot. A Hamász terrorszervezet azért köszönte meg a vétót, mert úgy gondolják, annak szövege „félrevezető nyelvezetű és összhangban van Izrael érdekeivel”.
Update from Cyprus📽️ WCK’s Trish is at the port in Larnaca where final preparations are underway for our next shipment of aid to sail to Gaza. The crew is boarding the support vessel that will accompany the aid and oversee the technical offloading process.#ChefsForThePeoplepic.twitter.com/ODXTQ3LgR0
To increase the volume of humanitarian aid entering Gaza and following additional related discussions with the U.N. and international organizations, a local, tactical pause of military activity for humanitarian purposes will take place from 08:00 until 19:00 every day until… pic.twitter.com/QLXNFZsTYZ
Recep Tayyip Erdogan török elnök szombaton kijelentette, hogy Ankara „határozottan támogatja” a Hamász palesztin militarista mozgalmat.
„Senki sem kényszeríthet minket arra, hogy a Hamászt terrorszervezetnek minősítsük… Törökország egy olyan ország, amely nyíltan beszél a Hamász vezetőivel, és határozottan támogatja őket” – mondta a török elnök Isztambulban. Erdogan Izrael egyik legkeményebb bírálója a gázai háború kezdete óta. A török elnök tavaly „terrorista államnak” nevezte Izraelt, Benjamin Netanjahu izraeli miniszterelnököt pedig Adolf Hitler náci vezérhez hasonlította. A Hamászt egyben a palesztinok felszabadításáért küzdő szervezetnek nevezte.
Az ostrom alatt lévő Gázai övezetről, valamint az izraeli és a palesztin fél közötti tűzszünet lehetőségéről egyeztetett telefonon Recep Tayyip Erdogan török elnök és Iszmáíl Haníje, az övezetet uraló Hamász iszlamista terrorszervezet vezetője – jelentette be szombaton a török elnöki hivatal az X közösségi oldalon. A beszélgetés során Erdogan kiemelte, hogy Törökország mindent megtesz a mihamarabbi tűzszünet érdekében és további humanitárius segélyszállítmányokat sürget a Gázai övezetbe.
Hozzátette azt is, vizsgálják néhány gázai sebesült törökországi kórházi kezelésének lehetőségét is.
Törökország – Katarral és más, térségbeli állammal együtt – emellett tárgyal az Izraelből a Hamasz fegyveresei által elhurcolt túszok szabadon bocsátásáról is.
A hét végén ENSZ-szervezetek arra figyelmeztettek, hogy a Gázai övezetben máris katasztrofális a humanitárius helyzet, kiemelve, hogy a kórházakat „elárasztják” a sebesültek és a gyermekek „aggasztó ütemben halnak meg”.
A Hamász fegyveresei október 7-én meglepetésszerű támadást indítottak Izrael ellen, betörtek az ország déli részébe, és több mint 1400 embert meggyilkoltak, további mintegy háromezret megsebesítettek, valamint mintegy 200 embert elraboltak, és túszként tartanak fogva.